Tunnetusti moni asukas haluaa päivittää asuntonsa ilmettä, jos tulossa on juhlat, asunnon myynti tai lapset ovat juuri muuttaneet pois kotoa. Osa ryhtyy itse työhön ja osa taas tilaa remontin ulkopuoliselta. Suunnittelun, aikatauluttamisen ja budjetoinnin yhteydessä saattaa kuitenkin unohtua se tärkein, eli muutostyöilmoituksen tekeminen taloyhtiölle. Kaikissa taloyhtiössä tehtävissä remonteissa on lain mukaan noudatettava hyvää rakennustapaa. Tämä koskee myös osakkaan itse tekemiä tai teettämiä remontteja omassa asunnossaan. Taloyhtiöllä on oikeus valvoa, ettei muutostyöstä aiheudu vahinkoa rakennukselle ja että taloyhtiön asettamia ehtoja remontissa noudatetaan. – Osakkaan on ilmoitettava taloyhtiölle kirjallisesti etukäteen huoneistoremontistaan, poikkeuksena hyvin pienet remontit, kuten esimerkiksi tapetointi. Tämän jälkeen hallitus ja isännöitsijä käyvät osakkaan muutostyöilmoituksen läpi ja pyytävät tarvittaessa lisäselvityksiä. Tähän osakkaan on hyvä varata riittävästi aikaa, koska suunnitelmiin tutustuminen ja arvioiminen vievät aikaa. Eli jos tällä viikolla remonttimiehet ovat jo tulossa, ollaan myöhässä, kertoo Isännöintiliiton johtava lakiasiantuntija Jenni Valkama. On myös osakkaan oma etu ilmoittaa remontista Tieto osakkaan ilmoittamista muutostöistä tallennetaan taloyhtiön ylläpitämään remonttirekisteriin ja lisäksi niistä on mainittava isännöitsijätodistuksella. Asunnon myyntitilanteessa isännöitsijäntodistus on ostajan kannalta tärkein dokumentti, johon kannattaa perehtyä huolellisesti. Niistä huoneistoremonteista tai muutostöistä, joita ei ole taloyhtiölle ilmoitettu, ei myöskään löydy tietoa isännöitsijätodistuksesta. – Kyllä tällaisia tapauksia, joissa ilmoitus remontista on jäänyt tekemättä, tulee isännöinnissä esille tasaisesti. Asia voi tulla ilmi vuosienkin päästä joko asunnon myyntitilanteessa tai jos taloyhtiössä suunnitellaan remonttia ja siinä yhteydessä huomataan, että jokin huoneisto poikkeaakin muista, kertoo Valkama. Kun taloyhtiölle ei ole asiamukaisesti ilmoitettu remontista eikä taloyhtiö siten ole voinut valvoa osakkaan remonttia, saattaa sillä olla vaikutusta osakkaan kunnossapitovastuuseen. Tämä voi aiheuttaa ongelmia esimerkiksi asuntokauppatilanteessa. On myös mahdollista, että osakas laiminlyö muutostyöilmoituksen tekemisen lisäksi myös velvollisuutensa huolehtia esimerkiksi asbestikartoituksen tekemisestä. – Jos osakkaan omatoiminen remontti paljastuu vasta purkutöiden suorittamisen jälkeen ja asbestia joudutaan puhdistamaan yhtiön tiloista tai muista huoneistoista, on velvollisuutensa laiminlyönyt osakas vastuussa aiheutuvista kustannuksista. Pahimmillaan ilmoittamatta jääneestä remontista tai muista remontintiin liittyvien velvoitteiden laiminlyönneistä voi siis seurata osakkaalle iso hintalappu, toteaa Valkama. – On siis myös remonttia tekevän osakkaan etu, että hän ilmoittaa kaikista muutostöistään taloyhtiölle, näin moni epäselvyys tai riita-asia jää syntymättä, summaa Valkama. Artikkeli Kun osakas päättää ryhtyä remonttiin, pienestä unohduksesta voi syntyä iso lasku julkaistiin ensimmäisen kerran sivustolla Isännöintiliitto.
Miten taloyhtiön ja remonttifirman vastuut jakautuvat yhtiöremontissa?
Vastuu urakan onnistumisesta ja mahdollisista virheistä on taloyhtiöllä, mutta miten taloyhtiön ja remonttifirman vastuut jakautuvat yhtiöremontissa, Lexia Asianajotoimisto oy:n asianajaja Sirpa Otsola? Vastuu remontista voidaan siirtää urakoitsijalle tarkalla urakkasopimuksella. Rakennusalan yrityksen tulee tehdä vastaanottamansa työ aina ammattimaisesti, hyvää rakennustapaa ja rakentamisen ohjeistuksia noudattaen. Yksityiskohtaisen kirjallisen urakkasopimuksen avulla taloyhtiön on kuitenkin helpompi tarvittaessa osoittaa urakoitsijan virhe ja korvausvastuu. Miten taloyhtiö voi ennaltaehkäistä urakan toteutukseen liittyvät ongelmat? Oleellista on, että remontti suunnitellaan ja kilpailutetaan huolella, lupa-asiat hoidetaan ajoissa, urakoitsijan taustat tarkistetaan hyvin, urakkasopimus tehdään tarkasti ja taloyhtiölle hankitaan remontin ajaksi oma valvoja. Urakkasopimusluonnos on aina hyvä tarkistuttaa lakimiehellä. Urakkasopimukseen kirjataan ainakin tehtävä työ, maininta rakennusurakan yleisten sopimusehtojen noudattamisesta, sovittu urakka- tai tuntihinta sekä hinnat lisä- ja muutostöille, aloitusaika, välitavoitteet ja valmistumisaika sekä laskutus- ja maksuaikataulu. Sopimuksessa on myös tärkeä määritellä tarkasti, miten urakoitsija korvaa mahdolliset virheet ja viivästykset. Isoissa remonteissa urakoitsijalta kannattaa edellyttää myös vakuutta. Miten taloyhtiön tulisi reagoida mahdollisiin virheisiin? Urakoitsijalle on tehtävä heti kirjallinen reklamaatio, jossa virhe yksilöidään ja esitetään vaatimus sen korjaamiseksi. Urakan takuuaika on yleisten sopimusehtojen mukaisesti vähintään kaksi vuotta työn vastaanottamisesta. Jos muuta ei ole sovittu, lopullinen takaraja virheen vanhentumiselle on vanhentumislain ja yleisten sopimusehtojen perusteella 10 vuotta urakan vastaanotosta. Vastuu edellyttää vähintään urakoitsijan huolimattomuutta ja tilaajan reklamaatiovelvoitteen täyttymistä. Kyseisen yrityksen tulee myös olla vielä toiminnassa. Artikkeli Miten taloyhtiön ja remonttifirman vastuut jakautuvat yhtiöremontissa? julkaistiin alunperin sivustolla Kotitalo.
Näihin asioihin taloyhtiössä kannattaa varautua tänä syksynä
Kustannusten nousuvauhti näyttäisi tasaantuneen, mutta edelleen taloyhtiöiden hoitovastikkeissa on nähtävissä nousupainetta. Samoin korkojen nousu on taittunut, mutta varsinkin taloyhtiöillä, joilla on paljon lainaa, korot rasittavat huomattavasti taloyhtiön taloutta. Asuinmenojen kasvu taittuu, mutta hoitovastikkeiden nousupaine jatkuu Kiinteistöliitto, Omakotiliitto ja PTT raportoivat aiemmin tällä viikolla, että asumismenojen kasvu laantuu tänä vuonna. Tämä on positiivinen uutinen taloyhtiöiden taloudelle ja tulevaisuudelle. Erityisesti tontin kiinteistöveron alarajan nosto, vesi- ja jätehuollon kustannusten nousu ja kaukolämpökustannusten nousu kuitenkin aiheuttavat edelleen monissa taloyhtiöissä painetta nostaa hoitovastiketta. Paine on kuitenkin pienempää kuin viime vuonna. – Rauhoittunut kustannuskehitys tarjoaa taloyhtiöille hyvän sauman lähteä toteuttamaan remonttihankkeita, jotka ovat saattaneet olla viime vuosien armottoman kustannuskehityksen takia jäissä. Myös asuinrakennusten korjausrakentamisen hintojen yli kaksi vuotta jatkunut voimakas nousu on nimittäin päättynyt keväällä 2024. Markkina on kuitenkin edelleen varsin hiljainen. Nyt on hyvä aika lähteä pyytämään tarjouksia, kun kysyntä ei ole vielä laajemmin heräillyt. toteaa Isännöintiliiton tutkimuspäällikkö Olli Rekonen. Alv-kanta muuttuu syyskuussa Yleinen arvonlisäverokanta nousee 24 prosentista 25,5 prosenttiin 1.9.2024 alkaen. Muutos tulee todennäköisesti nostamaan taloyhtiöiden kustannuksia, kun korotus siirtyy tuotteiden ja palveluiden hintaan. Tyypillisesti arvonlisäveron tai muiden julkisoikeudellisten maksujen muutos oikeuttaa palveluntarjoajan tarkistamaan sopimushintaa muutosta vastaavasti. Jos taloyhtiöllä on ennestään ollut taloudellisesti tiukkaa, alv-kannan korotus ei paranna tilannetta. Asunto-osakeyhtiöissä verokannan muutoksen taloudellinen merkitys korostuu taloyhtiöissä, joissa on keskeneräisiä suuria korjaushankkeita. Alv-muutos vaikuttaa yleensä ainakin suuremmissa urakoissa urakkahintaan, joka voi nousta budjetoidusta. – Rakennusurakan yleisten sopimusehtojen mukaan arvonlisäveron muutokset vaikuttavat urakkahintaan. Yleisistä sopimusehdoista on voitu poiketa sopimuksella, joten sopimusehdot kannattaa käydä huolella läpi, kehottaa Isännöintiliiton johtava lakiasiantuntija Jenni Valkama. Artikkeli Näihin asioihin taloyhtiössä kannattaa varautua tänä syksynä julkaistiin ensimmäisen kerran sivustolla Isännöintiliitto.
Onko asunnon ovessa sukunimi pakollinen?
Lain mukaan asunnon ovessa ja porraskäytävätaulussa pitää olla vain asunnon numero eli asukkaiden nimiä niihin ei ole pakko laittaa. Suomessa on silti vahva ja perinteikäs tapa merkitä oviin ja porraskäytävätauluihin myös sukunimet. Jos taloyhtiö haluaa käyttää pelkkiä asunnon numeroita, asiasta kannattaa keskustella ensin yhtiökokouksessa, sillä aihe voi herättää asukkaissa yllättävän paljon tunteita ja jopa vastustusta. Moni meistä haluaa yhä kerrostaloon vierailulle mennessään katsoa porrastaulusta, missä ystävä asuu, ja tarkistaa oikean nimen vielä ovesta. Jos taloyhtiöön muuttava osakas tai asukas toivoo, ettei hänen sukunimeään laitettaisi näkyviin, pyyntöä on hyvä kunnioittaa. Syy voi olla perusteltu: turvakielto, tulehtuneet välit entiseen puolisoon tai ylimääräistä huomiota karttava julkisuudenhenkilö. Jos taloyhtiö on asiassa joustamaton, se voi poikia riitoja, tekaistuja nimiä ja halua jättää tekemättä vapaaehtoinen muuttoilmoitus taloyhtiölle. Valenimet tai useista nimistä keksityt yhdistelmät eivät ole soveliaita. Oveen ja porrastauluun mahtuu yllättävän pitkä nimi tai monta nimeä. Tarvittaessa nimet voidaan tulostaa tarralle, jolloin niitä mahtuu enemmän. Nimien lyhentäminen tai karsiminen on harvoin tarpeen. Artikkeli julkaistiin alunperin nimellä Onko asunnon oveen pakko laittaa asukkaan sukunimi? sivustolla Kotitalo.
Kameravalvonta taloyhtiössä
Taloyhtiöissä turvallisuuden parantaminen on kaikille ensiarvoisen tärkeää, koska jokaisen on koettava oma koti ja asuinympäristö turvalliseksi. Yksi keino lisätä turvallisuutta on ottaa käyttöön tallentava kameravalvonta. Oikein toteutettuna valvontakamerat voivat ennaltaehkäistä ilkivaltaa, varkauksia ja muita häiriöitä, sekä auttaa selvittämään tapahtumia jälkikäteen. Valvontakameroiden käyttöönotto ja niiden sijoittelu on kuitenkin tehtävä huolellisesti, jotta asukkaiden oikeus yksityisyyteen ja kotirauhaan säilyy. Kameravalvonnan suunnittelu ja asennus: huomioitavia asioita Valvontakameroiden sijoittamisessa on tärkeää huomioida, että kamerat eivät saa kuvata yksittäisten asukkaiden koteja, parvekkeita tai muita yksityisiä tiloja ilman asianmukaista suostumusta. Kamerat voidaan suunnata ainoastaan taloyhtiön hallinnoimille yleisille alueille, kuten sisäänkäynteihin, pyöräkellareihin, irtaimistovarastoihin, autopaikoille tai piha-alueille. Yhtiökokouksen päätöksenteko Kiinteistöliiton tulkinnan mukaan kameravalvonnan asentaminen taloyhtiön hallinnassa oleviin tiloihin, kuten piha-alueelle, kellaritiloihin tai varastoihin, on mahdollista toteuttaa yhtiökokouksen enemmistöpäätöksellä. Tämä tarkoittaa, että valvontakameroiden asentamisesta voidaan päättää demokraattisesti yhtiökokouksessa ilman, että kaikkien osakkaiden suostumus on tarpeen, kunhan kamerat eivät kuvaa yksityisiä tiloja. Rappukäytävien valvonta vaatii erityishuomiota Rappukäytävät ovat taloyhtiöissä usein haastavia valvottavia, koska niiden tulkitaan kuuluvan yksityisen alueen piiriin. Jos valvontakamera suunnataan rappukäytävään, on oltava erityisen tarkkana asukkaiden yksityisyyden suojaamisessa. Tällaisessa tilanteessa kameran asentamiseen tarvitaan kaikkien kyseisen rapun asukkaiden suostumus. Sama koskee rappukäytävän ulkopuolellekin sijoitettua kameraa, eli ulkokamera ei saa kuvata porraskäytävän ovesta sisään, vaan esimerkiksi sisäänkäyntien kuvaaminen tulee tapahtua ovensuusta pihalle päin. Tietosuoja ja lainsäädäntö Valvontakameran käyttöön liittyy myös tietosuoja-asetusten noudattaminen. EU:n yleinen tietosuoja-asetus (GDPR) koskee kaikkia kameravalvontajärjestelmiä, joissa tallennetaan henkilötietoja, kuten video- tai kuva-aineistoa, josta henkilöt voidaan tunnistaa. Tämä tarkoittaa, että taloyhtiön on varmistettava, että kameravalvonnasta tiedotetaan asianmukaisesti asukkaita esimerkiksi kylteillä, ja että tallenteiden käsittely ja säilytys tapahtuvat lainmukaisesti. Taloyhtiön hallituksen vastuulla on varmistaa, että kameravalvonta toteutetaan sääntöjen mukaisesti ja että yksityisyyden suojaan sekä tietosuoja-asetuksiin liittyvät velvollisuudet täytetään. On tärkeää, että asukkaat tietävät, missä kameroita on ja kuinka tallenteita käytetään, sekä että kameravalvonnan tarkoitus on turvata kaikkien asukkaiden turvallisuus ja viihtyvyys, ei puuttua heidän yksityiselämäänsä. Kiinteistöliiton ja isännöintiliiton tulkinta on, että kameravalvonnan videomateriaalia ei saa katsoa kuin rikoksen selvittämisessä työskentelevä esitutkintaviranomainen, käytännössä poliisi. Tallenteet eivät siis ole taloyhtiön väen, hallituksen tai isännöitsijän vapaasti katseltavissa, vaan niiden ainoa lainmukainen käyttötarkoitus voi olla rikoksien ratkaiseminen, ja Suomessa rikoksia tutkii poliisi. Yhteistyö ja avoin keskustelu Kameravalvonnan käyttöönotto on hyvä prosessi, jossa avoin ja läpinäkyvä viestintä taloyhtiön hallituksen ja asukkaiden välillä on keskeistä. Asukkaiden huolet ja toiveet tulisi kuunnella ja huomioida valvontaratkaisua suunniteltaessa. Näin voidaan varmistaa, että kameravalvonta palvelee sen alkuperäistä tarkoitusta eli taloyhtiön turvallisuuden parantamista, ja samalla kunnioitetaan asukkaiden yksityisyyttä ja oikeuksia. Kameravalvonta on tehokas työkalu turvallisuuden lisäämiseksi, kun se toteutetaan huolellisesti ja lainsäädäntöä noudattaen. Taloyhtiöiden tulisi aina harkita kameravalvonnan käyttöönottoa osana kokonaisvaltaista turvallisuusstrategiaa, mutta samalla varmistaa, että se ei riko asukkaiden oikeuksia.
Kuuluuko huoltotyö asukkaalle vai taloyhtiölle?
Syksyllä jälleen iso joukko nuoria muuttaa opiskelujen perässä ensimmäiseen omaan asuntoonsa. Osalla voi olla enemmän ja toisilla vähemmän kokemusta asumisesta taloyhtiössä. Jotta taloyhtiöasuminen on mukavaa, sujuvaa ja turvallista, tarvitsevat asukkaat asumisen taitoja. Moni asumiseen liittyvä asia voi olla epäselvä ensimmäistä kertaa yksinmuuttavalle. Isännöitsijöiden mukaan yhä useammalla asukkaalla on puutteita asumisen taidoissa. Eniten väärinkäsityksiä liittyy huoltotöihin eli ei tiedetä, mitkä asiat kuuluvat asukkaalle ja mitkä huoltoyhtiölle. Haasteita liittyy paljon myös naapureiden huomioimiseen sekä asumistapoihin. Esimerkiksi viemäreihin kaadetaan ruoantähteitä ja roskia, jotka pahimmillaan tukkivat taloyhtiön putkistot ja aiheuttavat lisäkuluja. Taloyhtiön järjestyssäännöt ja asukkaiden vinkit auttavat alkuun Yleensä taloyhtiöllä on järjestyssäännöt, ja vuokranantajan kannattaa käydä ne läpi uuden asukkaan kanssa. Monet isännöintitoimistot ylläpitävät lisäksi taloyhtiösivuja, joilla on paljon tärkeitä asumisohjeita. Osa taloyhtiöistä käyttää viestintään lisäksi somekanavia tai sähköpostia. Heti vuokrasuhteen alussa kannattaakin pyytää tunnukset käytössä oleviin viestintäkanaviin ja perehtyä mahdolliseen asukkaan oppaaseen tai asukaskansioon. – Vaikka asioiden perehdytys kuuluukin vuokranantajalle, kannattaa taloyhtiössä jo asuvien toivottaa uudet asukkaat tervetulleeksi ja vaihtaa kuulumisia. Taloyhtiössä pitkään asuneet osaavat opastaa juuri kyseisen talon erikoispiirteistä ja tietävät hyödyllisiä vinkkejä. Näin myös tullaan tutuiksi puolin ja toisin, joka tunnetusti lisää asumisviihtyvyyttä ja yhteisöllisyyttä, vinkkaa Isännöintiliiton viestintä- ja koulutuspäällikkö Ann-Mari Sandholm. – Aivan parasta olisi, jos nuoret taloon muuttajat otettaisiin aktiivisesti mukaan taloyhtiön toimintaan ja jokainen nuori tietäisi, keneltä voi tarvittaessa kysyä neuvoa. Näin voisi myös moni väärinymmärrys ja haaste selvitä jo heti kättelyssä, summaa Sandholm. Vettä lattialla Kun asukas on muuttanut sisään ja asuu asunnossa, on hän yleensä asunnon paras asiantuntija. – Aina, jos asukas havaitsee jotakin poikkeavaa, on siitä hyvä ilmoittaa vuokranantajan lisäksi myös isännöinnille. Näin estetään yleensä isommat vahingot tai ongelmiin päästään reagoimaan jo varhaisessa vaiheessa. Joskus voi olla kyse myös siitä, että jokin asukkaalle kuuluva huoltotoimi on tekemättä, esimerkiksi jääkaapin poistoletku on tukkeutunut, jonka seurauksena vesi tulee keittiön lattialle. Tässäkin tapauksessa nopea reagointi on valttia ja asukas saa tarpeelliset neuvot tilanteeseen, kertoo Sandholm. Omakotitalosta muuttava voi unohtaa, että taloyhtiössä asioista päätetään yhdessä Isännöitsijöiden mukaan asumisen taidot voivat olla hukassa myös entisellä omakotitaloasujalla, joka muuttaa kerrostaloon. – Siinä missä omakotitalossa voi yksin päättää kaikesta ja tehdä itse miten parhaaksi näkee, taloyhtiössä toimitaan asunto-osakeyhtiölain mukaan ja esimerkiksi huoneistoremonteista tulee ilmoittaa etukäteen taloyhtiölle. Talon järjestyssäännöt ja naapurien huomioiminen saattavatkin tuottaa omakotiasujalle haasteita ensi alkuun, kertoo Sandholm. Artikkeli julkaistiin alunperin nimellä Moni asukas ei tiedä kuuluuko huoltotyö asukkaalle vai taloyhtiölle sivustolla Isännöintiliitto.
Tavaran hamstraus on paloriski taloyhtiössä
Palovaroittimia koskevan uuden lain voimaan astumisen myötä monet taloyhtiöt, isännöitsijät ja huolto ovat törmänneet palovaroittimiin liittyvien huoneistokäyntien kautta ilmi tulevaan ongelmaan, asukkaan liialliseen palokuormaan huoneistossa. Taloyhtiöissä yksittäisten asuntojen paloriski liittyy yleensä huomattavaan tavarapaljouteen. Pahimmillaan tavaraa on huoneistossa lattiasta kattoon asti. Jos asunnossa esimerkiksi säilytetään paljon pahvilaatikoita, sanomalehtiä ja paljon sekalaista tavaraa, huoneiston palokuorma kasvaa. Palokuormalla tarkoitetaan asuntojen ja yleisten tilojen paloriskiä. – Isännöinnissä paloriskiasuntoihin törmätään varsin usein. Kentältä saamamme palautteen perusteella useimmiten paloriskitapaukset liittyvät tavaran hamstraukseen. Isännöintiin ilmoituksen mahdollisesta liiallisesta tavaramäärästä tekee yleensä huolto asuntokäynnin yhteydessä tai huolestunut naapuri. Ajoittain tavaramäärä voi nousta missä tahansa asunnossa, mutta paloriskitapauksissa kyse on yleensä pitkään jatkuneesta ongelmasta, joka vain pahenee ja johon tarvitaan usein ulkopuolista apua, kertoo Isännöintiliiton lakiasiantuntija Sara Rintamo. – Kun isännöinnissä ja taloyhtiössä on herännyt huoli mahdollisesta paloriskiasunnosta, voidaan paikalle pyytää palotarkastaja, joka voi tarvittaessa antaa asukkaalle kehotuksen poistaa liika palokuorma asunnosta määräaikaan mennessä. Joissain kunnissa on tarjolla myös asumisneuvontaa, josta voi saada apua, sanoo Rintamo. Myös kuuma kesä saattaa johdattaa naapurin tavarapaljouden jäljille Liiallinen tavarapaljous saattaa tulla esille myös niin, että varsinkin kuumana kesänä, asunnosta alkaa leijailla voimakas tuoksu rappukäytävään. Kun hajun alkuperää selvitellään, huomataan asunnon palokuorma ja siivottomuus. – Tavaramäärän ollessa hallitsematon, joukossa saattaa olla myös roskapusseja, mistä alkaa syntymään kesäkuumalla hajuja, josta naapurit valittavat. Tällä tavoin voi tulla ilmi, että naapuri tarvitseekin apua hoitaakseen asioitaan ja pitääkseen asuntonsa turvallisena itselleen ja muille. Häiritsevien hajujen tapauksissa on hyvä olla yhteydessä isännöitsijään, sanoo Rintamo. Tavarapaljouden perimmäisinä syinä voivat olla sairaus, elämäntilanne tai muu vastaava elämän haaste. Tämän vuoksi saattaakin olla paikallaan miettiä myös huoli-ilmoituksen tekemistä, jotta asukkaalle saadaan tarvittavaa apua. Artikkeli julkaistiin alunperin nimellä Isännöinnin arjessa paloriskiasuntoihin törmätään usein – taustalla monesti tavaran hamstrausta sivustolla Isännöintiliitto.
Saako parvekkeelle laittaa verhot?
Monelle huoneistoparveke on kesällä oman asunnon jatke ja lisätila, jossa vietetään paljon aikaa. Osalla parveke korvaa jopa mökin ja parhaimmillaan tuo kesäkeitaan keskelle kaupunkia. Viimeistään keväällä sisustuslehdet täyttyvät inspiroivista kuvista, joissa parveke on viihtyisä tila. On viljelyslaatikkoa, grilliä ja riippukeinua. Sisustustrendit näkyvät siis parvekkeella, mutta saako oman parvekkeen taloyhtiössä sisustaa vapaasti ja oman maun mukaan? – Nyrkkisääntönä voidaan pitää, että kaikki mikä on parvekkeen sisäpuolella ja kaiteen alapuolella on sallittua, kunhan rakenteisiin ei kosketa, summaa Isännöintiliiton lakiasiantuntija Sara Rintamo. Bambuverhoja ja tummennettuja laseja – kiellettyä vai sallittua? Nykyisissä uusissa taloissa suositaan usein läpinäkyviä kaidelaseja. Arkkitehtonisesti talon julkisivu on kaunis, mutta kun asukkaat muuttavat sisään, moni alkaa viritellä kaidelasiin näkösuojaa. Tämä voi johtaa taloyhtiössä riitoihin siitä, saako kaidelasin peittää bambuverholla, tummennetuilla kalvoilla tai muilla virityksillä, jolloin lopputuloksesta voi tulla mielenkiintoisen kirjava julkisivu. – Ottamatta kantaa ulkonäköön, niin kaikenlaisten verhojen ja näkösuojien laittaminen on sallittua, kun ne ovat parvekkeen sisäpuolella. Lähtökohtaisesti sisäpuolelle asennettavat näköesteet on sallittuja ja ulkopuolisille tarvitaan taloyhtiön ja ehkä myös viranomaisen lupa. Markiisia tai vastaavaa ei siis saa asentaa ilman lupaa, kertoo Rintamo. Turvallisuus ajaa sisustuksen edelle Vaikka kesäkukat ovat kauniita ja luovat viihtyisyyttä, pitää kukkaruukkujen ja muiden sisustustavaroiden olla parvekekaiteen sisäpuolella turvallisuussyistä. – Näin juuri erään taloyhtiön ranskalaisen parvekkeen kaiteella kaksi kukkaruukkua. Siinä on kyllä suuri vaara, että ne siitä putoavat jonkun ohikulkijan päähän ja aiheuttavat vaaratilanteen tai vamman. Eli kukat ja muut sisustustavarat tulee pitää kaiteen sisäpuolella, painottaa Rintamo. – Viime kädessä taloyhtiö vastaa turvallisuudesta, joten näissä tapauksissa taloyhtiön kannattaa ohjeistaa asukkaita, summaa Rintamo. Artikkeli julkaistiin alunperin nimellä Parvekkeen voi sisustaa haluamallaan tavalla, kunhan muistaa yhden asian sivustolla Isännöintiliitto.
Taloyhtiöissä joudutaan korjaamaan yhä uudempia putkia
Usein puhutaan, että putket kestävät 50 vuotta, mutta Isännöintiliiton vuoden 2024 Putkiremonttibarometri osoittaa, että putkistoja korjataan yhä uudemmissa taloyhtiöissä. Tämä on hyvä huomioida taloyhtiön korjauksia suunniteltaessa. Isännöintiliiton vuosittain toteuttaman Putkiremonttibarometri-kyselytutkimuksen tuoreista tuloksista selviää, että putkistoja on jouduttu jo korjaamaan 1980-, 1990- ja jopa 2000-luvuilla rakennetuissa taloyhtiöissä. Lähes neljännes barometriin raportoiduista putkiremonteista on tehty kiinteistöissä, jotka on rakennettu vuonna 1980 tai myöhemmin. Näistä remonteista kaikissa on uusittu käyttövesiputket. Osassa niistä on lisäksi uusittu viemäreitä. – Usein puhutaan, että taloyhtiön putkistot kestävät 50 vuotta. Keskimäärin näin varmaan onkin, mutta yhden keskiarvoluvun korostaminen peittää alleen suuren määrän kiinteistökohtaista vaihtelua sekä sen, että korjaustarve voi osua käyttövesiputkiin eri aikaan kuin viemäreihin. Tuore tutkimusdatammekin osoittaa, ettei 50 vuoden nyrkkisääntö läheskään aina valitettavasti päde. Tämä on hyvä pitää mielessä, kun pohtii taloyhtiön tulevia korjaustarpeita. Kannattaa varautua siihen, että putket saattavat joskus vaatia korjaamista luultua aiemmin, toteaa Isännöintiliiton tutkimuspäällikkö Olli Rekonen. Sopiva ajankohta putkiremontille selviää vain kuntotutkimuksella Se, kuinka pitkään putket kestävät, riippuu hyvin monesta tekijästä. Niitä ovat muun muassa putkien materiaali ja valmistustapa. Myös putkien liitoksilla sekä vedenkulutuksella kiinteistössä on merkitystä. Teknisestä näkökulmasta sopiva ajankohta putkiremontille voidaankin määrittää ainoastaan laadukkaalla putkiston kuntotutkimuksella. Sen avulla päästään kiinni siihen, missä kunnossa taloyhtiön putket todellisuudessa tällä hetkellä ovat ja kuinka kauan ne todennäköisesti tulevat kestämään. – Lopulta putkien korjaamisen ajoittaminen on kuitenkin kiinni siitä, mitä kussakin taloyhtiössä halutaan tehdä. Jotkut haluavat ennakoida ja korjata putket ennen kuin vuotoja ja vesivahinkoja ilmenee. Toiset taas haluavat niin sanotusti ajaa vanhan putkiston loppuun asti ja ryhtyvät suunnittelemaan putkiremonttia siinä vaiheessa, kun vanhat putket ovat jo aiheuttaneet vuoto- ja vesivahinkoja. Jälkimmäisen strategian valitsevien on kuitenkin syytä tiedostaa riskit ja huomioida, että putkivuodot ja niiden akuutit korjaukset aiheuttavat asumishaittaa ja lisäkuluja. Putkien ikä vaikuttaa myös vakuutuskorvauksiin, sillä vesivahinkojen korvauksiin tehdään ikävähennyksiä putkiston iän perusteella, Rekonen sanoo. Putkiremonttibarometriin vastasi yhteensä 194 isännöinnin ammattilaista, joista 121 raportoi myös tiedot viimeisimmästä putkiremontistaan. Kaikkiaan kyselyyn vastanneet hallinnoivat 4 000 taloyhtiötä. Tutustu tarkemmin barometrin tuloksiin >> Artikkeli Taloyhtiöissä joudutaan korjaamaan yhä uudempia putkia julkaistiin alunperin sivustolla Isännöintiliitto.
Sähköpotkulaudat taloyhtiön pihalla voivat olla ongelmallisia
Kesä ja yhteiskäyttöiset sähköpotkulaudat ovat täällä. Monelle sähköpotkulauta, tuttavallisemmin sähköskuutti, on helppo ja nopea menopeli, mutta väärin pysäköitynä ne saavat monet näkemään punaista. Vuokrasähköskuutilla ajaessa on hyvä muistaa, että skuuttia ei voi jättää taloyhtiön pihalle eikä tielle lojumaan. Lähtökohtaisesti taloyhtiön piha on yksityisaluetta ja ilman lupaa sinne ei saa jättää tai pysäköidä mitään kulkuneuvoja, ei siis myöskään vuokraskuutteja. Vuokraskuuttien käyttäjien tulee huomioida pysäköidessään pelastustiet, joille skuutteja ei saa jättää. Muutenkin skuuttaajien täytyy muistaa kanssakulkijat skuuttien sijoittelussa, jotta esimerkiksi pyörätuoleilla pääsee kulkemaan pihaympäristössä ja kaduilla, sanoo Isännöintiliiton lakiasiantuntija Sara Rintamo. Helsingin keskustassa on paljon alueita, joissa kaupunki on rajoittanut yhteiskäyttöisten sähköpotkulautojen pysäköintiä. Tästä on kerrottu liikennemerkein ja sallitut pysäköintialueet löytyvät myös operaattoreiden sovelluksesta. Ongelmia tulee yleensä keskustan ulkopuolella, jossa sähköskuutteja jätetään helpommin vääriin paikkoihin. – Jos mikään muu ei auta, voi taloyhtiö käsittääkseni pyytää vuokraskuuttien operaattoria merkitsemään taloyhtiön pihan alueeksi, johon skuuttia ei voi jättää. Toki tällainen pyyntö tulee tehdä jokaiselle yritykselle erikseen, sanoo Rintamo. Toinen vaihtoehto on osoittaa esimerkiksi kyltillä hyvä paikka skuuteille ja ohjata käyttäjiä jättämään skuutit yhteen paikkaan. – Itsekin käytän ja liikun paljon sähköskuutilla, ne ovat kaupungissa hyvä ja nopea kulkuneuvo, mutta tietenkään niiden paikka ei ole taloyhtiön pihalla tai keskelle tietä jätettyinä. Yhteiskäyttöskuuttaajana toivoisin, että kaikki skuuttien käyttäjät pysäköivät vastuullisesti sivuun. Skuuttien jättäminen häiritsevästi ja vaarallisesti johtaa ennen pitkään lisärajoituksiin ja jopa skuuttien täyskieltoihin, toteaa Rintamo Artikkeli julkaistiin alunperin nimellä Vuokraskuutti on nopea menopeli, mutta taloyhtiön piha ei ole sille oikea paikka sivustolla Isännöintiliitto.